Internetsko
bankarstvo
Osnovna informatička pismenost odavno je postala sastavni dio referencija i za
manje zahtjevna radna mjesta, no čak i kad poznavanje rada na računalu nije
radna obveza, vrlo je korisno u svakodnevnu životu, jer može uštedjeti ono
čega gotovo svakome nedostaje - vrijeme i novac! Internetsko bankarstvo
pojavilo se kao alternativa nervoznom cupkanju u redovima banaka i poštanskih
ureda, gdje se podmirivanje komunalnih i ostalih računa naplaćuje najmanje pet
kuna po transakciji. Jedna od najneugodnijih i usto neminovnih obveza može se
obaviti i elegantnije - iz svoje omiljene fotelje, kreveta ili, u vrijeme
bežičnog interneta, s kakve egzotične lokacije. No, ne manje bitna činjenica
je višestruko niža cijena transakcije, koja za prijenose na račune izvan banke
stoji tek jednu kunu, dok je za prijenose unutar banke u većini banaka
besplatna.
Priličan je broj građana ovu uslugu već prepoznao i ona ima trend rasta. Dok
se prije dvije godine, prema istraživanju Centra za istraživanje tržišta GfK,
ovom uslugom koristilo tek dva posto populacije, odnosno 98.000 građana, sad
su brojke mnogo impresivnije. Samo u dvije najveće banke ima gotovo 250.000
korisnika građana, a ukupna je brojka, s obzirom na njihov tržišmi udio,
vjerojatno barem dvostruka.
Osim činjenice da korištenje interneta nije masovno, posebno među zrelijom
populacijom, ponajviše zbog niska standarda, još ima i nekoliko nedostataka.
Jedan od njih su visoke cijene providera internetske usluge, čemu se, doduše,
može doskočiti korištenjem predložaka naloga za plaćanje ili predefiniranih
podataka, čime se štedi vrijeme, jer se ne moraju utipkavati uvijek iznova
isti podaci. Premda se to priučenim korisnicima čini kao "viša matematika", ne
treba zaboraviti da je u početku i bankomat djelovao zastrašujuće.
Za građane nižih primanja nisu baš zanemarive ni cijene pristupnine i mjesečne
naknade koje zaračunavaju banke. Uza svu tu kalkulaciju, prilično je
jednostavno izračunati koliko se uštedi na plaćanju transakcija, no koliko
svakome od nas vrijedi minuta više koju može provesti s obitelji i
prijateljima individualno je i - nemjerljivo.
No, internetskim bankarstvom ne štede samo građani, veliki su i benefiti za
tvrtke. Podaci iz nedavnog istraživanja o platnom prometu u zemlji, koje je
provela Hrvatska narodna banka, govore da se ovom uslugom koristi oko 70 posto
velikih i srednjih trgovačkig društava, od kojih većina navodi da im je u
potpunosti olakšalo poslovanje, a polovica i
da im je smanjilo troškove. Slabiji su rezultati obrtnika među kojima je svega
trećina korisnika e-bankinga. Preko interneta moguće je ostavariti gotovo sve
bankarske transakcije - od pregleda stanja i prebacivanja novca s jednog
računa na drugi, plaćanja računa, naručivanja čekova, do složenijih usluga kao
što su oročavanje štednje i kupoprodaja udjela u novčanim i investicijskim
fondovima. Banke sve masovnije najavljuju da će omogućiti i ugovaranje
jednostavnijih kredita na ovaj način.
Kako ugovoriti uslugu
Banke uglavnom traže da je novi korisnik interenetskog bankarstva vlasnik ili
opunomoćenik njihova tekućeg ili žiroračuna i da uredno posluje. U nekim je
bankama internetsko bankarstvo uključeno u usluge koje klijent dobiva
ugovaranjem paketa proizvoda, pri čemu su i cijene korištenja znatno
povoljnije.
Ovisno o vrsti usluge i vlastitoj infrastrukturi, banke korisnika opskrbljuju
tokenom, pametnom karticom na kojoj se nalazi certifikat, čitačem i
programskom podrškom za rad čitača - instalacijskim CD-om. U paketima s
opremom za korištenje e-bankinga, nalaze se detaljne upute svakog koraka u
pristupu usluzi, što uključuje i upute za instalaciju sigurnosne opreme.
Većina banaka nudi i besplatnu instalaciju opreme, uz kratku edukaciju
korisnika. No, na timove za instalaciju ponekad je potrebno čekati i nekoliko
tjedana.
Kako se prijaviti i plaćati e-bankingom
Tri načina prijave za tri tehnologije. Pristup internetu građanima je omogućen
uglavnom upotrebom tokena ili TAN kartica, a poduzećima upotrebom smart
kartice. Klijentova infrastruktura ograničena je na pristup računalu s
pretraživačem interneta, a koristi li smart karticu, treba još i čitač te
programsku potporu za njegov rad. Uopće nije nužno da korisnik ima vlastito
računalo, može upotrebljavati i računalo drugog vlasnika ili pristup ostvariti
u nekom od internet kafića.
- Token se aktivira upisivanjem PIN-a, a identifikacija na računalu počinje
unosom serijskog broja, koji je naznačen na poleđini tokena, i jednokratne
lozinke, koju token ispiše pritiskom na dogovorenu tipku. Nakon toga slijedi
prijava u internetsko bankarstvo. Ako se više puta unese pogrešna jednokratna
lozinka, sustav blokira uslugu i ona se može ponovno aktivirati tek provjerom
identiteta u banci.
- Pri upotrebi TAN kartice, nakon unošenja serijskog broja kartice i PIN-a,
unosi se odgovarajući TAN broj koji zatraži sustav te precizira s kojega ga
mjesta iz tablice korisnik treba preuzeti. Slijedi prijavljivanje.
- Ostvarivanje pristupa internetskom bankarstvu preko smart kartice moguće je
nakon umetanja kartice u čitač i unosa PIN-a. Utipkavanjem ispravnog PIN-a
otvoren je pristup podacima i počinje proces identifikacije.
Pojedine banke na svojim web stranicama nude demoverzije na kojima
prezentiraju svoju uslugu interentskog bankarstva. Klijent tako može bez
obveze i prije službenog ugovaranja usluge provjeriti kako sustav funkcionira
i odgovara li im usluga baš te banke. Na taj način izbjeći će i "porođajne
muke" učenja pri provođenju pravih transakcija te pobijediti strah od
nepoznatog.
Prema istraživanju povjerenja korisnika u elektroničke načine komunikacije,
opisanom u knjizi britanskih znanstvenika Collinsa i Mansella "Povjerenje i
zločin u informacijskim društvima", najrašireniji je oblik "cyber" zločina
krađa identiteta (osobnih i financijskih podataka) preko interneta. Na
povećavenju stupnja sigurnosti i ograničavanju mogućnosti napada na zatvorene
sustave radi se na globalnoj razini, no banke posebno budno paze na zaštitu
svojih podataka i korisnika.
Uporaba tokena i smart kartica vrhunac je zaštite u obavljanju financijskih
transakcija preko interneta. Osim tehnologije kriptografskoga javnog ključa,
pobliže objašnjene u pojmovniku, podizanju sigurnosne razine nemjerljivo je
pridonijela i upotreba smart kartica. Kao druga mogućnost postoji i
pohranjivanje digitalnog certifikata na tvrdom disku osobnog računala.
Primjenom smart kartica privatni "ključ" nikada ne napušta karticu i digitalni
se potpis generira na čip unutar zaštićenog okruženja.
Poslovanje građana upotrebom tokena višestruko je zaštićeno kompiliranjem
PIN-a i jednokratnih lozinki. Nije moguće da već jednom iskorištena lozinka
posluži za ponovni ulazak u internetsko bankarstvo ili neku drugu uslugu.
Postoji, naravno, i dodatna zaštita kompletnog bankarskog sustava vatrozidom
(firewall), koji onemogućava "presretanje" podataka korisnika na putu do
bančinih poslužitelja, kao i sustav otkrivanja neovlaštena pristupa. Osim
svojih internih informatičarskih odjela, u osiguravanju zaštite banke
angažiraju vrhunske tvrtke, čiji je to osnovni posao.
Help-deskovi, kako se uvriježeno nazivaju službe za pomoć, zaduženi su za
konkretne tehničke probleme i klijentove reklamacije. Tu se rješava oko 95
posto problema s kojima se susreću korisnici usluga elektroničkog bankarstva.
Na help-desku je moguće istodobno "logiranje" klijenta i administratora, koji
će mu pomoći interaktivnom komunikacijom i voditi ga kroz aplikaciju. Bankari
ističu da je za klijente ključna prva upotreba usluge. Razočara li se tada,
teško će se odlučiti na ponovnu upotrebu te stoga posebno upozoravaju da je
bitno zatražiti pomoć ponuđenih kontakata.
Kontakt-centri (ponegdje ih zovu i call centri) nisu namijenjeni samo
telefonskom kontaktu s klijentom nego i komunikaciji preko svih ostalih
medija. Oni korisnicima, ali i građanima koji nisu klijenti banaka, pružaju
iscrpne informacije o uslugama banke i upućuju ih na servise u kojima mogu
riješiti svoje konkretne probleme.
Primjer koliko bi klijent mogao uštedjeti na
godišnjoj razini, koristeći internetsko bankarstvo umjesto plaćanja na
šalteru, ovisno o tome koliko je mjesečno zadao naloga. |
50 |
1296 kn |
100 |
2712 kn |
300 |
8376 kn |
700 |
19.704 kn |
1000 |
28.200 kn |
2000 |
56.520 kn |
3000 |
84.840 kn |
6000 |
169.800 kn |
* pretpostavljeni odnos zadavanja naloga na
dan i prije datuma valute je 60:40 |
Višestruka ušteda virtualnih transakcija
Za plaćanja drugima članicama grupe pojedine banke uglavnom se ne zaračunavaju
naknade, bez obzira na način plaćanja. Jednako tako, naknada se ne zaračunava
ni za plaćanja u humanitarne svrhe.
Premda mnoge banke nude povoljniju ili besplatnu uslugu elektroničkog
bankarstva u sklopu paketa, nećemo ulaziti u posebne i specifične poslovne
odnose koje imaju s klijentom, već ćemo ponajprije prezentirati cijene usluga
za širi spektar korisnika. Pristupnine banke naplaćuju u rasponu od nula do 45
kuna, a mjesečne članarine kreću se u rasponu od nula do 20 kuna.
Usluga internetskog bankarstva e-zaba za građane ugovara se bez naplate
pristupnine, a mjesečna naknada stoji deset kuna. Za prijenose na račun
poduzeća s računom unutar banke klijent plaća 0,50 kuna, a prijenos na račune
drugih banaka stoji kunu po nalogu. Prijenos s računa poslovnih subjekata na
račune poduzeća otvorene u Zabi stoji pet kuna po nalogu, a za račune u drugim
bankama cijena je kunu veća. Sve su svote znatno veće na šalteru banke.
U PBZ-u mjesečna naknada za korisnika PBZ365@NET-a stoji osam kuna, upisnina
45 kuna, a usluge internetskog bankarstva jeftinije su i četiri puta od
šalterskih, ovisno o vrsti transakcije. Korisnicima su dostupna još dva
modela: PBZ365 OPTIMA, kod kojega se autentifikacija obavlja PIN-om, mjesečna
članarina tu stoji samo jednu kunu, a upisnina se ne plaća te PBZ365-LITE,
koji je besplatan, ali omogućuje samo uvid u račune bez transakcija.
Za pravne je osobe trošak pristupnine servisu internetskog bankarstva
besplatan je u Erste NetBankingu, eLEMENT@-i Nove banke, servisu VOLKS@BANK i
e-zabi, dok se mjesečne naknade za te servise kreću u rasponu od nula do 30
kuna. Pristupnina za servis za građane u Erste NetBankingu je deset kuna, a
mjesečna članarina pet kuna. Mjesečna uporaba kartice eLEMENT@ Nove banke za
tvrtke stoji 30 kuna, apristupnine nema. Građani za naloge zadane preko
HYPOneta plaćaju naknadu od 0,2 posto, najmanje kunu, a najviše 20 kuna, a
naknada za plaćanje općom uplatnicom na šalteru banke stoji najmanje tri kune
za plaćanja na račun unutar banke i minimum pet kuna za plaćenje na račune
izvan banke. U domaćem platnom prometu naknade po bezgotovinskim nalozima u
HYPOnetu su od tri do gotovo šest puta manje od naknada za iste naloge predane
na šalteru. RBA on-line ne naplaćuje pristupninu niti članarinu građanima, dok
transakcija u korist računa izvan RBA stoji 0,25 posto, najmanje kunu, a
najviše 20 kuna, a za tvrtke cijena naloga na račun izvan RBA stoji 1,20 kuna,
te za račun unutar banke 0,5 kuna.
Usluge koje omogućava internetsko bankarstvo
Internetsko bankarstvo spada u širu grupu transakcija "direktnim kanalima",
zajedno s telefonskim bankarstvom, korištenjem bankomata i ostalim načinima
obavljanja financijskih usluga bez dolaska u poslovnicu.
Ponuda svih banaka koje su uvele ovu uslugu i za građane i za tvrtke zaista je
široka i prilično ujednačena.
Osjetljivo područje na kojem klijenti osjete razlike su kvaliteta pruženih
usluga i individualna briga za korisnika, što bankari nazivaju "customer
care".
Ponuda za građane
Vlasnicima računa i njihovim opunomoćenicima omogućen je pristup i korištenje
svim računima koje imaju u banci; bilo da su posrijedi tekući računi ili
žiroračun, devizni račun, štedni račun za oročenja u kunama ili devizama,
kreditna partija, račun stambene ili dječje štednje, ako ga banka ima u
ponudi. Većina banaka omogućuje i praćenje troškova koje su napravili
korisnici kartica čiji je izdavatelj banka, ali i kontrolu ulaganja u
investicijske fondove.
Ovim se putem može odvijati i komunikacija klijenta s bankom, koja uključuje
slanje upita i reklamacija, ažuriranje informacije o adresi, telefonskom broju
ili kojem drugom osobnom podatku. Klijent može primati izvatke i druge
obavijesti isključivo preko interneta ako to želi, ali i ugovoriti trajne
naloge za plaćanja različitih obveza.
U standardnoj su ponudi za građane:
pregled stanja na računu
provjera iznosa dopuštenog prekoračenja i vremenskog roka do kojeg vrijedi
ispis potvrda o transakcijama
prebacivanje novca s jednog računa na drugi
uvid u kamate po računima
plaćanje računa (komunalnih, "običnih" uplatnica i slično) u kunama
kupnja i prodaja deviza
plaćanje računa počinjenih kreditnim karticama
provjera kartičnih limita
provjera broja neiskorištenih čekova i narudžba novih čekova
pregled i uplata stambene štednje
pregled tečajnih lista banke te ponegdje i HNB-ove tečajne liste
Ponuda za pravne osobe
U domaćem platnom prometu za pravne osobe su moguća plaćanja unutar banke,
redovita plaćanja u nacionalnom klirinškom sustavu, ekspresna plaćanja (HSVP)
te zadavanje plaćanja unaprijed. U deviznom poslovanju usluga obuhvaća
prijenos u inozemstvo, raspored deviznog priljeva, isplatu akontacija za
službeni put u inozemstvo, uvid u stanje računa te kupoprodaju deviza.
Kunski platni promet:
stanja i prometi (prikaz i printanje)
izvadak: prikaz (printanje i lokalno spremanje) i datoteka (file download)
nalozi za plaćanje
pojedinačni nalozi
nalozi za obračunska plaćanja
isplata plaća zaposlenicima
samostalno definiranje ovlaštenja (osoba koju je klijent definirao kao
aministratora definira ovlaštenja ostalih korisnika)
Devizni platni promet:
stanja i prometi (prikaz i printanje)
izvadak: prikaz (printanje i lokalno spremanje) i datoteka (file download)
nalozi za plaćanje
pojedinačni nalozi
obavijesti o priljevu
nalog 10
nalog za raspored
trajni nalog za raspored
samostalno definiranje ovlaštenja (osoba koju je klijent definirao kao
aministratora definira ovlaštenja ostalih korisnika)
Specifične i napredne usluge
U novije vrijeme banke su uvele i neke naprednije usluge, primjerice mogućnost
poslovanja s vrijednosnim papirima ili kupnju i prodaju deviza po povlaštenom
tečaju, pa čak i realizaciju nekih jednostavnijih kredita. Mnoge banke već
nude i uslugu internetskog bankarstva za nerezidente.
kupnja i prodaja udjela u svojim investicijskim fondovima
oročavanje novca - na kunsku i deviznu štednju (preduvjet je prethodno
sklopljen ugovor u poslovnici)
kupnja i prodaja deviza po povlaštenom tečaju
ugovaranje dopuštenog prekoračenja po tekućem računu
ispunjavanja off-line naloga za poduzeća
kreiranje naloga unaprijed za poduzeća
prosljeđivanje narudžbe za podizanje gotovine za poduzeća
Osnovi pojmovi vezani uz Internet bankarstvo
Smart Card - "pametna kartica" - plastična kartica veličine kreditne kartice s
ugrađenim čipom na koju su pohranjena dva jedinstvena "ključa", od kojih je
jedan javni, a drugi tajni. Javni ključ prenosi se u posebnoj formi, nazvanoj
digitalni certifikat, koji sadrži osnovne podatke o korisniku. Privatnim
ključem korisnik potpisuje svaku zadanu transakciju. Za upotrebu ove kartice
potreban je čitač koji se priključi na računalo. Prije početka rada kartica se
umeće u čitač i unosi se PIN, čime počinje proces identifikacije.
Mogućnost primjene smart kartica višestruka je; osim u kartičnom poslovanju,
sve se masovnije upotrebljavaju i u javnom životu, kao osobne ili zdravstvene
iskaznice te različite članske kartice.
Čitač kartice - uređaj koji omogućava pristup pametnoj kartici; priključuje se
na računalo i služi za čitanje podataka s čip kartice, na sličan način kao što
CD ROM jedinica služi za čitanje CD-ova. Čitač kartice priključuje se na jedan
od "portova" na računalu, ovisno o tome koji je slobodan - serijski port ili
USB port.
Serijski port - komunikacijski ulaz na PC-ju koji se nalazi na stražnjoj
strani kućišta i služi za priključak serijskih uređaja na računalo (modema,
miša, čitača kartice...). Može biti 9-pinski koji je prisutan kod novijih
konfiguracija ili 25-pinski, karakterističan za starije konfiguracije). Obično
se na računalu nalaze dva serijska porta (COM1 i COM2), dok novije PC
konfiguracije imaju ugrađen jedan serijski port i jedan ili više USB portova.
USB port (Universal Serial Bus) - komunikacijki ulaz na PC-ju koji se također
nalazi na stražnjoj strani kućišta i služi za priključak većeg broja
perifernih uređaja. Zbog njegovih prednosti u odnosu na serijski port
(priključak većeg broja uređaja na jedan port), prisutan je kod novijih PC
konfiguracija.
Token - osobnom lozinkom (PIN-om) zaštićen uređaj koji korisnicima jamči da
nije moguć neovlašten pristup njihovim računima. Pri svakom uključenju
generira jednokratnu lozinku (One Time Password). Kad se za pristup usluzi
upotrebljava token, nije potrebno instalirati dodatnu programsku podršku, jer
se klijenti služe postojećim aplikacijama na svome računalu.
PIN - Personal Identification Number - osobni identifikacijski broj je zaporka
pomoću koje se osigurava zaštita od neovlaštenog korištenja Smart kartice ili
tokena. Poznat je samo korisniku koji ga jedini može i mijenjati.
TAN kartica - identifikacijska kartica veličine kreditne kartice, na čijoj je
poleđini serijski broj i tablica s transakcijskim brojevima (TAN-ovima). Pri
svakoj prijavi s tablice se upisuje drugi broj, a sustav na prijavnom ekranu
precizira na kojem je mjestu broj u tablici.
Korisnički paket - oprema koja korisnicima omogućava sigurnu upotrebu usluge
internetskog bankarstva, a sastoji se od pametne kartice, licencije ili čitača
kartice.
Elektronički potpis - skup podataka koji potvrđuje izvornost, autentičnost i
neporecivost slanja i primitka dokumenata u elektroničkom poslovanju, a ima
potpuno jednaku vrijednost kao vlastoručni potpis u pravnom okruženju.
Identifikacija - obuhvaća unošenje korisničkog imena i jednokratne lozinke
koju ispiše token ili smart kartica.
Autentifikacija - za korištenje usluge ili potpisivanje naloga koristi se
sustav jednokratnih lozinki, koji onemogućava da već jednom iskorištena
lozinka posluži za ponovni ulazak u sustav internetskog bankarstva.
PKI autentifikacija - Public Key Infrastructure - tehnologija "javnog ključa",
naziv koji se koristi za osiguranje podataka na putu između računala, klijenta
i poslužitelja elektroničkog bankarstva upotrebom enkripcije pri aktiviranju
smart kartice.
Tajni ključ (private key) - kriptografski objekt pomoću kojeg se kriptiraju
podaci koje korisnik šalje banci. Koristi se za digitalno potpisivanje naloga
za plaćanje kojim se garantira autentičnost podataka. S odgovarajućim javnim
ključem čini jedinstven par ključeva. Tajni ključ nikada ne napušta karticu na
kojoj je pohranjen.
Ključ za otključavanje (unlock key) - šifra koja služi za otključavanje
kartice u slučaju da ju je korisnik zaključao pogrešnim unosima PIN-a. Banke
preporučuju korisnicima zapisivanje šifre i njezino držanje odvojeno od
kartice.
Digitalni certifikat - jednoznačno povezuje osobu uz njezin "javni ključ". U
javnom životu certifikat bi predstavljao ekvivalent osobnoj iskaznici i u tom
smislu u komunikaciji preko interneta osigurava međusobnu identifikaciju
strana koje komuniciraju.
Nalog za plaćanje - postupak pri kojem korisnik preko internetskog bankarstva,
nakon uspješne identifikacije, prenosi banci zahtjeve i podatke za izvršenje
bankarske usluge.
Paket naloga - skupina naloga za plaćanje promatranih kao cjelina.
User ID (korisnički ID) - jedinstveni broj korisnika usluge, koji su se
dodjeljuje kod ugovaranja usluge. U kombinaciji s PIN-om služi za registraciju
korisnika.
Internetski preglednik - program koji služi za pregled internetski stranica.
Najpoznatiji internetski pretraživači su Internet Explorer i Netscape
Navigator, od kojih svaki postoji u nekoliko verzija.
Pojmovi specifični za pravne osobe
· Kontakt-osoba - osoba ovlaštena za preuzimanje sredstava identifikacije za
sve korisnike
· Potpisnik - osoba ovlaštena za raspolaganje sredstvima na računima i
potpisivanje naloga u elektroničkom obliku
· Unositelj - osoba ovlaštena za kreiranje platnih naloga u elektroničkom
obliku
· Korisnik - osoba ovlaštena za korištenje usluge internetskog bankarstva može
biti potpisnik i/ili unositelj
Pojmovi specifični za građane
· Vlasnik računa - strana ili domaća fizička osoba koja ima otvoren račun u
banci
· Opunomoćenik - fizička osoba koja ima suglasnost za rad od vlasnika računa
· Korisnik - fizička osoba koja koristi uslugu banke, a može biti vlasnik
računa
Besplatne on-line usluge Diners Cluba
Besplatne on-line usluge Diners Cluba predstavljaju najbrži način komunikacije
s članovima. Svojom dostupnošću i brzim protokom informacija članovima
olakšavaju upotrebu Diners Club kartice i omogućavaju potpunu kontrolu
troškova.
U želji da poveća zadovoljstvo svojih članova, Diners Club kontinuirano
razvija nove pogodnosti i proizvode o kojima ih nastoji što kvalitetnije
informirati. Web- stranice Diners Cluba na adresi www.diners.hr predstavljaju
jedan od najvažnijih načina upoznavanja članova s novostima. Pregledni linkovi
vode posjetitelja do obavijesti o različitim karticama, pogodnostima i
najnovijim akcijama na prodajnim mjestima Diners Cluba. Na stranicama se
nalazi i vodič kroz prodajna mjesta.
Najfunkcionalniji dio Weba čine besplatne on-line usluge Diners Cluba, za čije
se korištenje svaki član treba registrirati. Postupkom registracije član sam
određuje korisničko ime i lozinku koje mu jamče potpunu sigurnost i diskreciju
pri korištenju on-line usluga.
On-line usluge članovima omogućuju primanje mjesečnih e-računa i novosti
Diners Cluba u e-sandučić. Svaki mjesec člana u njegovom e-sandučiću, u okviru
on-line usluga, čekaju račun i obavijesti. Na taj način član svoj DC račun
prima u pravom trenutku, a dostupan je isključivo njemu.
Dobiveni račun član može odmah platiti putem on-line usluge e-plaćanje. Sa
stranice Diners Cluba povezuje se s bankom u kojoj koristi usluge
e-bankarstva. Za svaku uplatu računa većeg od 500 kuna uz korištenje DC
on-line usluge e-plaćanje Diners Club daruje članove s 200 nagradnih bodova
ili zvjezdica, odnosno 40 nagradnih milja, ovisno o vrsti kartice za koju
plaćaju račun. Dodatnih 500 nagradnih bodova dobivaju ako je račun plaćen u
dospijeću. Na ovaj način Diners Club s čak 700 nagradnih bodova ukupno
nagrađuje svoje članove za korištenje usluge e-plaćanje.
Kao korisnik on-line usluga, član može pregledavati troškove računa i troškove
učinjene obročnom kupnjom, te sam može odrediti termin plaćanja računa.
On-line se pregledavaju i nagradni bodovi, milje i zvjezdice, a korisnici koji
skupljaju nagradne bodove, mogu naručiti dar iz besplatnog Nagradnog programa
popunjavanjem on-line kupona. Zatim, tu je i on-line kupnja VIPme i Simpa
bonova. U okviru on-line usluga članovi se mogu prijaviti za korištenje
različitih pogodnosti poput SMS Info usluge (informiranja o svom članstvu u
Diners Clubu putem SMS poruka) ili Diners Tel usluge (najpovoljnijeg
telefoniranja s inozemstvom).
Na www.diners.hr svaki posjetitelj koji još nije član, može odabrati karticu u
skladu sa svojim životnim stilom i potrebama, te ju zatražiti popunjavanjem
on-line pristupnice koju neposredno sa svog računala, jednim klikom miša šalju
izravno u Diners Club.
Putujete li, na istoj web-adresi možete pronaći popis salona Diners Cluba u
zračnim lukama širom svijeta te ponudu putničke agencije Diners Club Travel
čije zrakoplovne karte i putničke aranžmane također možete rezervirati
on-line.
Pravac razvoja Internet bankarstva
U daljnjem razvijanju ponude Zagrebačka banka namjerava za poslovne subjekte
proširiti mogućnosti u depozitnom i kreditnom poslovanju. Ujedno slične
novitete najavljuju i za građane. HVB Splitska banka najavila je uvođenje
usluge zadavanja i provođenja deviznih naloga, od 15. travnja ove godine. U
kolovozu kane uvesti mogućnost davanja različitih ovlaštenja za korisnike,
odnosno višestrukog potpisivanja naloga, što je od posebno zanimljivo za
korporativne klijente, uz dodatne mogućnosti pretraživanja prometa po računu
po različitim kriterijima te kreiranje različitih menija za posebne grupe
korisnika. Volksbanka uskoro izlazi s novom verzijom internetskog bankarstva
koja će omogućiti više različitih pregleda, naloga kao i pohranjivanja
predložaka, a paralelno će izdavanjem čip kartice po tekućim računima
omogućiti građanima identifikaciju i odobravanje plaćanja. Nova banka, koja
još nema internetsko bankarstvo za građane koje će uključivati i financijske
transakcije, planira ga uvesti u ponudu do isteka prve polovice ove godine.
Internetsko bankarstvo za građane uvest će do kraja godine i Hrvatska
poštanska banka.
Opširnije:
www.poslovniforum.hr/internet/
|